Moguće je imati previše dobrog – a to uključuje i optimizam. U tom smislu, toksična pozitivnost je relativno nov pojam, koji se pojavio sa ekspanzijom psihologije pozitivnog razmišljanja i njenog iskrivljenog tumačenja.
Propagiranje snage misli i pozitivnog razmišljanja pronašlo je svoju krajnost u toksičnoj pozitivnosti, koja se odnosi na negiranje i umanjivanje teškoća i problema. Ponekad je život zaista užasan i tragičan, a čak i kad objektivno nije, ali neko blizak prolazi kroz neku ličnu dramu, uopšte nije na mestu tražiti dobru i pozitivnu stranu ili posmatrati tragične događaje ili teške okolnosti kao lekcije.
Ponekad je bolje pokazati svoje saučešće i priznati da su stvari loše, nego govoriti nekome da digne glavu i da nije sve tako crno. Ponekad jeste sve crno i potrebno je vreme da se pojave druge boje – a one se neće pojaviti pre, samo zato pozitivno razmišljate o njima. Ponekad moramo svako mora da bude tužan, očajan, neutešan, demoralisan, poražen, beznadežan, uplašen, slab, razočaran, povređen…
Toksična pozitivnost je samo druga strana istog novčića – jer i ona služi da se potisnu neprijatna i neželjena osećanja. Potiskivanje dovodi do stresa i štetno je na duge staze, ali štetno je i poništavanje tuđih emocija, u trenutku kada je samo potrebno da pokažete empatiju i budete tu za drugu osobu.
Šta je (sve) toksična pozitivnost
Toksična pozitivnost definiše se kao preterano i neefikasno generalizovanje sreće i optimizma u svim situacijama, uz odbacivanje i negiranje bilo kakvih negativnih emocija. Ova vrsta ponašanja se javlja u širokom spektru odnosa – u romantičnim vezama, u krugu porodice, među prijateljima i kolegama.
Toksičnu pozitivnost ćete prepoznati po uobičajenim frazama koje je prate i koje bi trebalo da deluju utešno, ili motivišuće, ali su potpuno nedelotvorne u tom smislu, a mogu naškoditi bliskom odnosu.
Nikako nije od pomoći govoriti „samo ostani pozitivan“ ili „moglo je da bude gore“, ili „ko zna zašto je to dobro“ ili „sve se dešava sa razlogom“ – ako je neko pokušao da vas uteši ili ohrabri ovim frazama, onda znače kako to lažno zvuči i koliko vas frustrira.
Takođe, reći partneru da je negativan, jer se zbog nečeg ljuti, uveravati ga da stvari nisu tako loše, kada priča o stresnim situacijama na poslu, ili tešiti ga da se drugima dešavaju i gore stvari, kada se žali zbog nečeg uznemirujućeg, spada u umanjivanje osećanja, odnosno, toksičnu pozitivnost.
Pročitajte i ovo: Saveti koji će vam pomoći da prevaziđete neodlučnost
![Šta je toksična pozitivnost i kako može naškoditi vašoj vezi toksicna pozitivnost 2 Šta je toksična pozitivnost i kako može naškoditi vašoj vezi](https://man.wannabemagazine.com/wp-content/uploads/2024/07/toksicna-pozitivnost-2.jpg)
Zbog čega je toksična pozitivnost štetna
Pozitivan način razmišljanja i optimizam, smatraju se korisnim i mentalno zdravim, ali odbacivanje ili poništavanje nečijih osećanja i iskustva je toksično – zdravo bi bilo podržati osobu da prihvati svoja neprijatna i negativna osećanja, kako bi ih obradila, razumela i prevazišla.
Mnogi od nas nisu dobri u držanju prostora za neprijatna osećanja, kada su u pitanju ljudi koje volimo – kada vidimo da partner prolazi kroz teška osećanja, imamo potrebu da promenimo njegovo raspoloženje i da „popravimo situaciju“.
Međutim, reći nekome da ne treba da se oseća tako kako se oseća šalje poruku da nema prave razloge za to, da ne shvatamo njegova osećanja ozbiljno i da ga ne poštujemo. Da, sve to poručuje jedno „bezazleno“ „nije to tako strašno, nemoj da plačeš (da se ljutiš; tuguješ; nerviraš…). To je kao da pokušavate da utešite nekog kome je uginuo voljeni ljubimac govoreći mu „ma to je samo pas/mačka/papagaj, nabavićeš novog“ – možete li da shvatite koliko bezosećajno to zvuči i kako se oseća osoba kojoj to govorite?
Glavni problem sa toksičnom pozitivnošću je što ona odbacuje autentična osećanja i zato može da deluje kao gaslajting i navesti drugu osobu da se oseća kao da njeno iskustvo nije validno i da su njena osećanja pogrešna. A kada vas neko poništava, može biti teško da se ubuduće povežete sa njim, iz straha da ne dođete u situaciju da se stidite zbog svojih osećanja.
Ako ste jednom užasnuli voljenu osobu bezosećajnim pokušajem da je utešite, sledeći put će verovatno sakriti svoja osećanja od vas, jer neće želeti da se opet nađe u istoj situaciji. A kada bliska osoba krije svoja osećanja, bliskost bledi i veza među vama se tanji, a distanca povećava, dok istovremeno raste ogorčenje i nepoverenje, zbog osećanja da njene emocije nisu vrednovane i poštovane.
Како izbeći toksičnu pozitivnost
Ako primećujete da imate tendenciju da voljenoj osobi odgovarate toksičnom pozitivnošću, evo šta možete pokušati umesto toga:
Sledeći put, kada se vaš partner bori sa nečim, nemojte ga uveravati da to nije ništa strašno i bodriti da podigne glavu, već ga pitajte šta možete da uradite za njega i šta bi mu najviše pomoglo. Velike su šanse da mu nije potreban savet, niti želi da nađete neko rešenje, već samo da ga saslušate i zagrlite.
Evo nekih afirmativnih rečenica, koje možete prilagoditi i koristiti umesto toksične pozitivnosti, kada želite da utešite i podržite voljenu osobu. Recite joj „razumem da si tužna, tu sam za tebe, na koji god način ti to bilo potrebno“ umesto da joj kažete „samo razmišljaj pozitivno.“
Recite „vidim da ti je teško, hoćeš da mi ispričaš više o tome“ umesto da kažete „moglo je da bude i gore“, recite „žao mi je što prolaziš kroz ovo“ umesto „bićeš dobro“ ili „nije to toliko strašno“.
Ukoliko vaša voljena osoba ima sklonosti ka toksičnoj pozitivnosti i pokušava da vas uteši i ohrabri na katastrofalno nesenzitivne načine, morate joj pomoći da razume zašto je to ne samo nedelotvorno, već štetno za vaš odnos.
Recite joj da vam uopšte ne pomaže na taj način, da razumete da pokušava da vam pomogne, ali da se vi od toga osećate loše, neuvaženo i potcenjeno i recite joj šta vam tačno treba od nje (da vas sasluša bez komentara, da potvrdi vaša osećanja, da vas zagrli i da bude uz vas i da ne pokušava da vas uteši i oraspoloži).
Takođe, od pomoći je podsetiti je na vreme kada je zadovoljila vaše emocionalne potrebe („stvarno mi je značilo što si me slušala tada i to je ono što mi i sada treba“) – ovaj postupak se zove „pozitivno pojačanje“ koje drugoj osobi daje do znanja da je cenite, jer ističete njeno dobro ponašanje i vrlo je motivišuće.
Imajte u vidu da toksična pozitivnost može nastati iz dobrih namera i da je onom ko je praktikuje možda teško da se suočava sa osećanjima i znajte da ni jedna emocija nije dobra ili loša, prava ili pogrešna. Sva osećanja su validna takva kakva su i sva obogaćuju emocionalno iskustvo i saznanje o sebi i drugima.
Pročitajte i ovo: Načini da izgradite emocionalnu otpornost u odraslom dobu
Đorđe Đoković